LISA
								          Kohtla-Järve Linnavolikogu
								          2019. a 
                                                                                                        otsuse nr  juurde

AHTME LINNAOSAS KINNISTU JA LÄHIALA DETAILPLANEERINGU LÄHTEÜLESANNE JA AJAKAVA

1.	ÜLDANDMED
1.1  Huvitatud isik:                    	      OÜ Corestone Production (registrikood14151010)  
                                                                  
1.2. Asukoht: 			     Ahtme linnaosa, Ritsika vkt 3 kinnistu
					    (katastritunnus 32208:001:0014),
					    Ritsika raudteeharu (katastritunnus 32208:001:0013)

1.3. Lähteülesande kehtivus:		3 aastat	

1.4. Lähteülesande koostamise alus:    Planeerimisseadus
						
2.	PLANEERINGU EESMÄRK
2.1.	Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on kaaluda olemasoleva Ritsika vkt 3 otstarbeta maa maakasutamise juhtfunktsiooni muutmise võimalust 100% tootmismaa sihtotstarbeks põlevkiviõli tootmisehitiste rajamiseks ja Ritsika raudteeharu kinnistule tootmisterritooriumi teenindava raudteeharu rajamiseks. Planeeringu koostamise käigus tuleb nimetatud eesmärgi kaalumiseks lahendada planeerimisseaduses § 126 nimetatud asjakohased ülesanded.

2.2.	Planeeritava ala pindala on umbes 46,0 ha.

3.	ARVESTAMISELE KUULUVAD PLANEERINGUD JA ASJAOLUD
Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosa üldplaneering (kehtestatud Kohtla-Järve Linnavolikogu 25. mai 2011. a otsusega nr 168 „Kohtla-Järve linna Ahtme ja Sompa linnaosa üldplaneeringu kehtestamine“) on kättesaadav linna kodulehel www.kohtla-jarve.ee.

4.	ERINÕUDED
4.1.	Detailplaneering koostada aktuaalsele 1:500 mõõtkavaga topo-geodeetilisele alusplaanile, mis ei ole vanem kui 2 aastat.

4.2.	Planeeringu koostamisel on nõutav vähemalt üks planeeringu eskiisi avalik arutelu.

5.	OLEMASOLEVA OLUKORRA ISELOOMUSTUS
5.1.	Vaadeldav ala haarab Ahtme linnaosas põhja poolt tootmismaa krunte Ritsika vkt 1 (katastritunnus 32208:001:0023), Ritsika vkt 2 (katastritunnus 32208:001:0022), lääne ja lõuna poolt Ritsika vkt 7 (katastritunnus 32208:001:0012, sihtotstarve 60% tootmismaa, 40% ärimaa). Lõuna poolt piirneb planeeringuala Mandli kinnistu nurgaosaga (katastritunnus 22901:001:0228, sihtotstarve 100% maatulundusmaa) ja Uustalu kinnistu nurgaosaga (katastritunnus 22901:001:0131, sihtotstarve 100% maatulundusmaa) ning ida poolt Ahtme kaevandus kinnistuga (katastritunnus 22901:001:0370, 100% jäätmehoidla maa) ja Killustiku kinnistuga (katastritunnus 25201:008:0069, 100% maatulundusmaa). Detailplaneeringuala haarab osaliselt olemasoleva juurdepääsutee osas Ahtme metskond 61 ja Ahtme metskond 50 kinnistut. Ritsika raudteeharu  kinnistu jääb planeeringualasse osaliselt, ca 2,5 ha ulatuses. 

5.2.	Detailplaneeringuala kinnistul Ritsika vkt 3, suurusega 43,21 ha, toodab Ahtme Killustik osaühing aherainest killustikku.  Ritsika raudteeharu katastriüksus (katastritunnus 32208:001:0013, tootmismaa 100%, 9,24 ha) kuulub Eesti Energia AS-le.

5.3.	Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed: 
5.3.1.	esitada planeeritava ala ja lähiümbruse planeeritavad tegevused ja liiklusskeem, arvestades raudteel liikluse koormusega ja autoveokite liikumisega; 
5.3.2.	põhjendada planeeringu lahenduse sobivust olemasolevasse looduslikku-, majanduslikku-, kultuurilisse ja sotsiaalsesse keskkonda ja seost hoonestusala kontaktvööndis olemasoleva keskkonnaga;
5.3.3.	  planeeritava hoonestuse lahendamisel pidada silmas, et hoonestus peab sobima miljööpiirkonda nii mahulise kui ruumilise sisseehituse poolest, ning selle ala planeeritava hoonestuse eskiisid esitada koos planeeringu lahendusega ruumilise illustratsiooni kujul enne detailplaneeringu vastuvõtmisele suunamist. 

5.4.	Olemasolev olukord: näidata olemasolevate kruntide piirid, maakasutuse sihtotstarve, kokkulepped maakasutuse kitsendamise kohta, anda hinnang olemasolevale haljastusele, kajastada ka hetkeolukorda iseloomustavad muud andmed.

5.5.	Planeeritava ala kruntideks jaotamine: vajadusel kaaluda võimalust olemasoleva Ritsika vkt 3 krundi jagamist. Planeeringuga anda maakasutuse bilansi koondtabel (planeeringu algatamise eelne ja kavandatud kruntide pindalade suhe ja sihtotstarbed).

5.6.	Kruntide suurused – määrata planeeringuga nii, et on tagatud võimalus asetada kõik kavandatavad ehitised ja normatiivsed parkimisalad krundile.

5.7.	Krundi ehitusõigus: 
5.7.1.	krundi lubatud sihtotstarbed: Ritsika vkt 3 - valdav maa juhtfunktsioon 100% tootmismaa, (katastri tähise järgi – tootmise eesmärgil kasutatav maa); Ritsika raudteeharu – 100% raudteemaa; 
5.7.2.	anda hoonete ja rajatiste üldfunktsioonid, arvestades soovi ehitada õlitehase kompleks;
5.7.3.	lubatud ehitiste arv krundil – täpsustatakse planeerimise käigus; 
5.7.4.	suurim lubatud ehitusalune pindala: tootmishoonetel - 10 000 m2, laohoonetel -15 000 m2;
5.7.5.	määrata ehitiste lubatud kõrgus - tootmishoonete kõrgus on maksimaalselt kuni 18 m, laohoonetel kuni 15 m, korstnate maksimaalne kõrgus eeldatavalt 30 m, maksimaalselt kuni 45 m; Anda suurim ja vähim lubatud hoone kõrgus ka absoluutkõrgusena;
5.7.6.	ehitiste vahelised kujad lahendada vastavalt normatiivdokumentidele;
5.7.7.	määrata arhitektuurinõuded ehitistele:
-	lubatud korruselisus – kuni 2 korrust hoonetel, rajatiste korruselisus puudub;
-	katuse kalded ja tüüp – lahendada planeeringuga, anda lubatavad katuste tüübid; eeldada kaldkatust. Anda suurim ja vähim lubatud hoone kõrgus ka absoluutkõrgusena;
-	katuse kattematerjalid – lahendada planeeringuga;
-	välisviimistluse materjalid – lahendada planeeringuga, eelistades kaasaegseid  ehitusmaterjale;
-	esitada hoonete/rajatiste +/- 0.000 sidumine absoluutkõrgusena;
-	määrata uusehituse võimalused ja tingimused, nii mahulised kui ka asukohanõuded tulenevalt piirkonna laadist ning eripärast;
-	määrata lubatud piirete asukohad, tüübid ja kõrgused, kaaluda otstarbelisel vajadusel koos põhjendustega;
-	määrata normatiivsed parkimise võimalused.

5.8.	Krundi hoonestusala piiritlemine: 
5.8.1.	määrata hoonestusala, mille piires võib rajada krundile ehitusõigusega määratud hooneid ja rajatisi. Planeeringus sätestada keelutingimus hoonete püstitamise kohta hoonestusalast väljapoole. Hoonestusalad siduda kruntide piiridega;
5.8.2.	parkimiskorralduse määramine teostada planeeringulahenduses;
5.8.3.	planeeringus esitada juurdepääsude asukohad krundile ja väljasõit territooriumilt.  
5.9.	Haljastuse ja heakorrastuse põhimõtted: 
5.9.1.	määrata säilitatav, likvideeritav, linnaliselt väärtuslik ning muu haljastus. Näha ette kaitsehaljastus;
5.9.2.	esitada planeeritava ala heakorrastuse ja haljastuse lahendus; 
5.9.3.	planeeringus käsitleda jäätmete sorteeritud kogumise vajadust;
5.9.4.	esitada vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademevete ärajuhtimine).

5.10.	Tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad:
5.10.1.	esitada olemasoleva olukorra iseloomustus;
5.10.2.	lahendada tehnovõrkudega varustamine koos uute tehnovõrkude paigaldamise põhimõttelise lahendusena ja vajalike võimsuste äranäitamisega;
5.10.3.	esitada tehnovõrkude rajamise koondtabel (planeeringu algatamise eelne ja planeeringuga kavandatud tehnovõrkude rajamise vajadus).

5.11.	Kitsenduste ja servituutide määramise vajadus:
5.11.1.	ettepanek kinnisomandi kitsenduste ja reaalservituutide seadmiseks: jalgtee, tee-, liini- ja veejuhtimisservituudid ning muud servituudid;
5.11.2.	tehnovõrkude teenindamiseks vajalikud servituudid kanda tehnovõrkude koondplaanile.

5.12.	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused lahendada vastavalt Eesti Standardi EVS 809-1:2002 nõuetele.

5.13.	Määrata planeeringu kehtestamisest tulenevate võimalike kahjude hüvitaja.

5.14.	Majanduslikud võimalused ja kruntide ümberkorraldamisega seotu planeeringu elluviimiseks lahendada planeeringu elluviimise peatükis, kus näha ette vajalikud kokkulepped ja võimalused planeeringu realiseerumisel.

5.15.	Määrata keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks ning vajaduse korral ehitised, mille ehitusprojekti koostamisel on vaja korraldada riskianalüüs. 

5.16.	Planeeringu elluviimise peatükis tuua välja planeeringu realiseerimise etapid ja riigi, kohaliku omavalitsuse ja arendaja või huvitatud isiku kohustused planeeringu rakendamisel. 

5.17.	Arendaja või huvitatud isik on kohustatud enne planeeringu kehtestamisele suunamist sõlmima omavalitsusega lepingu planeeringukohaste avalikult kasutatavate teede, haljastuse ning tehnovõrkude ja –rajatiste ja muu sellise taristu väljaehitamise kohta. Kui soovitakse planeeringut ellu viia ehitusetappide kaupa, siis on vajalik koostada lisana vastav kruntimise joonis ja selgitus.

6.	Lähteülesande muutmine
Kui planeeringu koostamise käigus lähteseisukohtade muutuste ulatus ei muuda planeeringu põhilahendust ning kui Kohtla-Järve Linnavalitsus on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

7.	PLANEERINGU KOOSSEIS
7.1.	Situatsiooni skeem, M 1:2000.

7.2.	Tugiplaan koos olemasoleva olukorra kirjeldusega M 1:500 või M 1:1000.

7.3.	Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed ning olemasoleva olukorra plaan M 1:500 või M 1:1000.

7.4.	Planeeringu põhijoonis koos maakasutuse, liiklusskeemi ja haljastuskavaga M 1:500 või M 1:1000.

7.5.	Planeeringu teede- ja liikluseskeemi joonis M 1:1000 (vajadusel).

7.6.	Kruntideks jagamise joonis M 1:1000 (vajadusel).

7.7.	Seletuskiri. 

7.8.	Planeeringu kooskõlastajate kirjad ning kooskõlastuste koondtabel, kuhu on sisse kantud kooskõlastajate tingimused ja märkused.

7.9.	Uue hoonestuse ja olemasolevate hoonetega seoste ruumiline illustratsioon.

8.	PLANEERINGU ESITAMINE JA KOOSKÕLASTAMINE
8.1.	Detailplaneeringu eskiis esitada Kohtla-Järve Linnavalitsusele läbivaatamiseks ning lähteseisukohtade ja eskiisi ühe avaliku arutelu korraldamiseks paberkandjal kahes eksemplaris ja CD peal ühes eksemplaris. Detailplaneeringu eskiis peab andma ülevaate kavandatavast tegevusest.

8.2.	Detailplaneeringu vastuvõtmiseks esitada Kohtla-Järve Linnavalitsusele komplekteeritud kaustad vastavalt planeerimisseaduse § 3 lõigetele 2 ja 4 ning § 135 lõikele 4.

8.3.	Lõplik detailplaneeringu projekt esitada koos nõutavate kooskõlastustega ja üldplaneeringusse tehtud muudatustega vastavalt Maa-ameti juhendile „Planeeringute dokumentide Maa-ametile esitamise juhendi” ja selle Lisale seletuskirjas ja eraldi     CD-kandjal.
 
8.4.	Detailplaneering esitada Kohtla-Järve Linnavalitsusele menetlemiseks ja kehtestamiseks - neljas eksemplaris elektronkandjal ja neljas eksemplaris paberkandjal (seletuskiri – rtf, pdf; joonised – dwg või dgn).

8.5.	Detailplaneering kooskõlastatakse või esitatakse arvamuse avaldamiseks:
8.5.1.	tehnovõrkude valdajatega;
8.5.2.	Päästeameti Ida päästekeskusega;
8.5.3.	Keskkonnaametiga;
8.5.4.	Maanteeametiga;
8.5.5.	Tehnilise Järelevalve Ametiga;
8.5.6.	Terviseametiga;
8.5.7.	Rahandusministeeriumiga, 
8.5.8.	Kaitseministeeriumiga;
8.5.9.	Jõhvi vallaga;
8.5.10.	Alutaguse vallaga;
8.5.11.	Keskkonnainspektsiooniga;
8.5.12.	Keskkonnaühenduste Kojaga;
8.5.13.	AS-ga Eesti Energia;
8.5.14.	Planeeringuala piirnevate kinnistute omanikega.

8.6.	Kooskõlastused märkida vastavatele joonistele või lisadesse. Tekstilises osas ja seletuskirjas esitada kooskõlastuste kokkuvõte, kus näidata, millisel joonisel kooskõlastus asub, kooskõlastava asutuse nimetus ja kooskõlastuse kuupäev, märkused ning kooskõlastaja nimi, ametikoht ja kontaktandmed.

8.7.	Planeeringu koostamise käigus on Kohtla-Järve Linnavalitsusel vajadusel õigus nõuda planeeringule täiendavaid kooskõlastusi.

8.8.	Detailplaneeringu kooskõlastamise teostab planeeringu tellinud/algatamisettepaneku teinud osapool. Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused, on vajalik koguda uued kooskõlastused. 

9.	DETAILPLANEERINGU VORMISTAMINE
9.1.	Detailplaneering vormistatakse vastavalt planeerimisseadusele ja Keskkonnaministeeriumi soovituslikele tingmärkidele.

9.2.	Detailplaneeringu puhul, mis muudab kehtivat üldplaneeringut on detailplaneeringu koostaja kohustatud kandma vastava linnaosa üldplaneeringule vastavad muudatused vastavalt planeerimisseaduse § 142 lõigetele 7 ja 8. 

9.3.	Lubatud/keelatud ehitise kasutamise otstarbed määratakse majandus- ja taristuministri 2. juuni 2015. a määruse nr 51 „Ehitise kasutamise otstarvete loetelu“ alusel.

10.	DETAILPLANEERINGU KOOSTAMISE AJAKAVA
Planeeringu protsessi kirjeldus ja etappide eeldatavad toimumisajad on indikatiivsed. Menetluse läbiviimisel järgitakse planeerimisseadusega üldplaneeringu menetlusele esitatud nõudeid. Arvestades eeldatavat suurt avalikku huvi detailplaneeringuga kavandatava tegevuse vastu, korraldatakse detailplaneeringu eskiisi ja keskkonnamõju strateegilise hindamise väljatöötamise kavatsuse avalik väljapanek ja arutelu.  

Tegevuse kirjeldus	Aeg / eeldatav ajakulu	
Detailplaneeringu algatamise ettepaneku esitamine	10.10.2018.a, registreeritud numbriga 
2-5.5/2795 	
Detailplaneeringu eeldatav algatamine 	PlanS § 128 lg 4 alusel algatatakse detailplaneering 30 päeva jooksul taotluse saamisest, kuid arvestades kulude kandmiseks sõlmitavat lepingut ja KSH algatamist pikendatakse tähtaega kuni 90 päevani.
Algatamine toimub pärast PlanS § 130 lg 2 p 4 ettenähtud lepingu sõlmimist, Kohtla-Järve Linnavolikogu oktoobri  2019. a istungi otsusega. 	
Detailplaneeringu algatamisest teavitamine	Teade detailplaneeringu ja KSH algatamisest avaldatakse 14 päeva jooksul Ametlikes Teadaannetes ja detailplaneeringu koostamise korraldaja veebilehel. 30 päeva jooksul algatamisest arvates teavitatakse kohalikus lehes ning maakonnalehes või üleriigilise levikuga ajalehes ning teavitatakse kirjalikud isikuid ja asutusi (vastavalt kaasatavate isikute loendile). 
~ 15. november 2019. a	
KSH väljatöötamise kavatsuse eelnõu koostamine	Toimub algatamise järgselt, paralleelselt toimub DP lähteseisukohtade viimistlemine ja eskiislahenduse koostamine.
~ detsember 2019. a	
Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja KSH väljatöötamise kavatsuse kohta ettepanekute küsimine	Kirjalik teade saadetakse kaasatud isikutele ja asutustele. PlanS § 81 lg 1 alusel määratakse ettepanekute esitamiseks 30 päeva. 
Detsember 2019. a- jaanuar 2020. a.	
Vajalike täienduste tegemine, DP lähteseisukohtade, eskiisi ja KSH väljatöötamise kavatsuse avalik väljapanek ja avalik arutelu. 	Teavitamine väljapanekust ja arutelust toimub hiljemalt 14 päeva enne avaliku väljapaneku algust (samal viisil nagu algatamisest teavitamine). Avaliku väljapaneku kestus on vähemalt 21 päeva (lähtudes KeHJS §  41), millele vahetult järgneb avalik arutelu.
~  märts 2020. a	
Ettepanekutele läbivaatamine, vastamine / põhjendatud seisukohtade esitamine, DP lähteseisukohtade, eskiisi ja KSH väljatöötamise kavatsuse täiendamine. Avalikustamine Kohtla-Järve Linnavalitsuse veebilehel	30 päeva jooksul avaliku väljapaneku lõppemise kuupäevast. 
~ Aprill- mai 2020. a	
Detailplaneeringu põhilahenduse koostamine / KSH läbiviimine ja aruande eelnõu koostamine	Orienteeruvalt 2 kuud
Esitatakse avalikustamise korraldamiseks
~ juuni – juuli 2020. a	
Detailplaneeringu ja KSH aruande eelnõu avalik väljapanek. Ettepanekutele läbivaatamine, vastamine / põhjendatud seisukohtade esitamine, DP ja KSH aruande eelnõu täiendamine.

Avalik arutelu	Teavitamine väljapanekust ja arutelust toimub hiljemalt 14 päeva enne avaliku väljapaneku algust (samal viisil nagu algatamisest teavitamine, väljapaneku ja arutelu toimumisest teavitamine ühitatakse). Avaliku väljapaneku kestus on 30 päeva, millele hiljemalt 45 päeva pärast järgneb avalik arutelu (täiendamise vajaduseks arvestatud 30 päeva, mis on ühtlasi ettepanekutele vastamise tähtaeg).
~ oktoober-november 2020. a	
Detailplaneeringu ja KSH avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu ettepanekute alusel
DP ja KSH aruande eelnõu täiendamine.	Eeldatavalt 4 nädalat.	
Detailplaneeringu ja KSH aruande eelnõu esitamine kooskõlastamiseks ja arvamuse andmiseks.	DP ja KSH aruande eelnõu esitatakse kooskõlastamiseks asutustele, kellega koostöös planeering koostati ning teavitatakse teisi kaasatud asutusi ja isikuid võimalusest esitada 30 päeva jooksul arvamust. Kui kooskõlastamisel ei viidata vastuolule õigusaktiga või üldplaneeringuga, loetakse detailplaneering kooskõlastatuks. 
~ detsember 2020.a- jaanuar 2021. a 	
Vajadusel materjalide ettevalmistamine ja DP esitamine heakskiitmiseks valdkonna eest vastutavale ministrile 	PlanS § 138 lg 2 tingimuste täidetusel ei esitata detailplaneeringut heakskiitmiseks. Kui see osutub vajalikuks, on eeldatav ajakulu ettevalmistamiseks 1 kuu 	
Heakskiitmine (kui osutub vajalikuks)	60 päeva materjalide esitamisest	
Detailplaneeringu kehtestamine	DP kehtestab volikogu ja sellest teavitatakse vastavalt PlanS § 139 lg 3 kuni lg 6 toodud korras.
Orienteeruvalt november – detsember 2021.a 	

Riina Ivanova
volikogu esimees